автор: Колодій І.Д.
науковий керівник: Куценко О.Д.
Спеціальність 22.00.04

Емансипативні цінності та соціальні класи в моделях, які пояснюють формування політичних уподобань (порівняння українського, російського та польського суспільств)

В даній роботі оцінюється значущість впливу емансипативних ціннісних орієнтацій та приналежності до соціального класу на політичні уподобання громадян України, Республіки Польща та Російської Федерації в період між 1999 та 2006 роками.
Актуальність теми пов’язана з невідповідністю між існуючим доказом масштабу демократизації політичного режиму від рівня емансипативних цінностей громадян (Інглехарт, Вельцель, Клінгеман) та відсутністю дослідження впливу цих цінностей на партійно-політичні орієнтації виборців, які безпосередньо визначають те, які політичні сили прийдуть до влада та чи будуть дії уряду скеровані на демократизацію.
Збільшення кількості носіїв емансипативних ціннісних орієнтацій, згідно з Р.Інглехартом, Х.Вельцелем та Х.-Д. Клінгеманом з великою імовірністю провокує зміну формальних та неформальних політичних інститутів у напрямку розширення політичних прав та громадянських свобод. Ця зміна інститутів режиму з певним ступенем наближення можна бути представлена як несинхронне розширення наборів ефективних можливостей індивідів  (sets of capabilities) впливати на оточуючий їх соціальний світ. Імовірно,  що емансипативні цінності є джерелом попиту на демократизацію у самих різних сферах суспільного життя одночасно. Тому, дослідження закономірностей функціонування емансипативних цінностей у політичному полі вносить вклад у пояснення масштабу та якості зміни політичного режиму в межах одного електорального циклу.
Ціль дисертаційної роботи полягає в тому, щоб визначити ступінь впливу емансипативних ціннісних орієнтацій населення (прагнення свободи слова та відкритості влади, узагальнена соціальна довіра, толерантність підкріплені досвідом участі у ненасильницьких формах протесту) на партійно-політичні уподобання виборців в Україні, Республіці Польща та Російській Федерації. Оскільки найбільш впливовим структурним фактором формування політичних уподобань є приналежність до соціального класу, тому класова теорія голосування використана в якості альтернативного теоретичного пояснення. Вплив інших значущих факторів (мова, освіта, вік, регіон), які обумовлюють політичні уподобання, також розглядаються в роботі в якості альтернативних пояснень цих уподобань.
Ступінь розробленості проблеми можна охарактеризувати, як співвідношення між двома напрямками досліджень: 1) дослідження, які використовують приналежність до соціального класу як фактор, що пояснює партійно-політичні уподобання виборців (Брукс, Ньюберта, Ліпсет та Роккан, Ван де Грааф, Ван де Верфхорст, Андерсен, Хіт, Гювели, Кнутсен, Манца), та 2) дослідження, в яких оцінюється вплив установок та цінностей, які є близькими до емансипативних цінностей (пост-матеріалістичні цінності, liberty aspirations), на ту саму залежну змінну або на ідеологічні уподобання близько пов’язані з партійними преференціями (Інглехарт, Абрамсон, Беррі, Бін, Вельцель, Гібсон, Дач, Норріс, Неввіт, Пападакіс, Тадосєвич).
Порівняльні дослідження, які об’єднують дані два списки незалежних змінних в одній роботі для країн, які розглядаються в дисертації раніше не проводилися. Тому дана робота вносить вклад у базу знань політичної соціології.
Мета та завдання дослідження. Мета дисертаційного дослідження полягає у перевірці впливу емансипативних ціннісних орієнтацій та приналежності до соціального класу на партійно-політичні уподобання виборців в Україні, Республіці Польща та Російській Федерації у 1999-2006 роках.
Для досягнення мети виконані такі завдання:
1. Визначено теоретико-методологічний підхід у дослідженні процесу формування політичних уподобань. Уточнено концептуальну модель формування політичних уподобань, поняття «партійно-політичні уподобання». 
2. Уточнено концептуальне розуміння явища емансипативних цінностей, концепції «старої» та «нової» політичної культури, індикатори прояву варіації політичної культури в політичному процесі.
3. Визначено теоретичне обґрунтування інтерпретації ролі класового фактору та емансипативних ціннісних орієнтацій у формуванні партійно-політичних уподобань.
4. Розроблено методологію аналізу впливу емансипативних цінностей та класової позиції як факторів формування партійно-політичних уподобань в країнах Нової Східної Європи.
5. На основі аналізу емпіричних даних вивчено вплив факторів емансипативних цінностей та соціального класу на політичні уподобання виборців в Україні, Республіці Польща та Російській Федерації.
Об’єкт дослідження являє собою процес демократизації політичних практик та інститутів в Україні, Республіці Польща та Російський Федерації.
Предметом дослідження є вплив емансипативних ціннісних орієнтацій (цінності самовираження, liberty aspirations) та приналежності до класової позиції на формування партійно-політичних уподобань громадян України, Республіки Польща та Російській Федерації.
Методи дослідження. Використано порівняльний аналіз та синтез для уточнення теоретичних засад роботи. В основі методології дослідження використаний вторинний аналіз емпіричної соціологічної інформації. У емпіричній перевірці базових гіпотез застосовані: кореляційний аналіз, дисперсійний аналіз та мульті-номіальна логістична регресія.
Емпірична база дослідження. Для того, щоб реалізувати поставлені задачі були використані такі дані: всесвітнє дослідження цінностей (WVS), європейське дослідження цінностей (EVS), європейське соціальне дослідження, порівняльне дослідження електоральних систем (CSES) а також дані, які оприлюднює Дім Свободи (Freedom House), Transparency International и база данных Polity IV. Також в якості додаткових даних використовуються дані, які розраховуються The Economist Intelligence Unit.